Årets miljøtema 2023
- Bærekraft
![Bilde av forskjellige illustrasjoner](/_next/image?url=%2Fimages%2Fllustrations%2Fatom-blomst-2.png&w=640&q=40)
![Frivillige under Øya](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fcdn.sanity.io%2Fimages%2Fsehba7v8%2Fproduction%2F1e78698190e0e9ce3ae276fd4c454ed858772ba5-2048x1152.jpg&w=3840&q=60)
![Bilde av forskjellige illustrasjoner](/_next/image?url=%2Fimages%2Fllustrations%2Fatom-blomst-2.png&w=640&q=40)
Hvert år jobber vi med et helt konkret miljøtema. I år er det direkte knytta til bærekraftsmål 12: Ansvarlig forbruk og produksjon, og det handler om å gjøre mer med mindre ressurser, for å sikre en mest mulig bærekraftig drift.
En av Norges største utfordringer er at vi er et av landene med verdens høyeste forbruk per innbygger. Hadde hele verdens befolkning hatt samme forbruksnivå som oss, ville vi hatt behov for 3,2 jordkloder! Hovedårsaken til vårt høye og økende forbruk er at vi bytter ut produkter lenge før det er nødvendig, og Norge henger generelt etter i omstillingen til en sirkulær økonomi, der ressurser og produkter repareres, gjenbrukes og resirkuleres.
Å jobbe med miljø og bærekraft på festival innebærer utallige områder hvor vi alltid kan bli bedre – vi bygger tross alt en midlertidig landsby i Tøyenparken hvert år. Den eneste måten vi kan senke forbruket vårt på festivalen og ha en bærekraftig produksjon, er gjennom å dra lasset sammen - både festivalorganisasjonen, publikum, partnere, leverandører, artister og frivillige er kjempeviktige i dette arbeidet! Det er et omfattende og møysommelig arbeid, og derfor setter vi ekstra fokus på dette i år.
Nye tiltak
Vi jobber hele tiden med å skru til alle de prosessene vi allerede har i organisasjonen vår, og vi har brukt årets miljøtema som en anledning til å utvikle flere nye. Vi lærer stadig noe nytt, og bruker tidvis overraskende mye tid på å grave og spørre for å finne ut hva som egentlig er det mest miljøvennlige alternativet. I år gjør vi blant annet følgende:
- Vi har ansatt en dedikert person med egne frivillige til å lage og håndtere gjenbruksløsninger for overskudd av ulike typer enheter og materialer, som vi ikke har bruk for selv.
- Vi innfører gjenbruksplagg for frivillige, de skal samles inn, renses og gjenbrukes. De skal få nye logoer lagt til hvert år, og blir etterhvert rutinerte frivillige de og.
- Vi endrer måten vi får levert isbiter på, slik at vi kan unngå å kaste våt papp, og heller få det levert i gjenbrukskasser. Lite tiltak, tenker du kanskje? Det utgjør en hel del når vi har over 5 tonn is innom festivalen for å få servert dere kalde drinker!
- I år gjennomfører vi for første gang en materialflytanalyse (MFA) i tillegg til klimaregnskapet vårt. Den skal vise hvor mye av total mengde materialer som går inn og ut av festivalen, og hvor mye som får videre eller nytt liv etter det har vært hos oss. Den gleder vi til å dele!
En viktig del av dette er i tillegg å fremme lokal kultur og lokale produsenter/aktører. Både for å unngå lange transportstrekker, men også fordi vi mener at en bærekraftig produksjon bidrar med arbeid og bestillinger hos lokale leverandører og produsenter, så langt vi får det til.
Vi trenger dere!
Men tiltakene over er bare hos oss! Vi trenger også at alle i publikum fortsetter å jobbe sammen med oss for å minimere mengden avfall. Vi har derfor noen sterke oppfordringer til dere i år:
- Ikke kast snus og sneip på bakken! Vi plukker opp hver eneste en, og det tar ganske lang tid, rett og slett. Snus hører hjemme i restavfall, og sneip i gule kasser..
- Det holder å ha billetten din på telefonen, du trenger ikke printe den ut! Vi vil slippe å kaste masse printede billetter.
- Bruk avfallsdunkene riktig - det står merking på alle sammen. Hos oss kan tallerkener og bestikk kastes som matavfall.
- Lever gjenbruksglasset ditt tilbake i baren (da trenger du bare betale miljøavgift én gang!) eller i merket dunk, ikke sett det fra deg eller legg det på bakken. Legg bokser/flasker i merket dunk.
- Drikk vann fra vannstasjonene inne på området, enten i gjenbruksglass eller medbrakt (tom!) plastflaske.
- Ser du småsøppel på bakken? Plukk det gjerne opp og legg det i nærmeste søppeldunk, så plukker vi parken ren sammen.
Mange bekker små
Arbeidet med å minimere avfall og å tenke bærekraftige løsninger er (heldigvis) ikke nytt hos oss, det har vært en sentral del av festivalens miljøsatsning fra tidlig 2000-tall. Vi har en fantastisk miljøstasjon med 150 frivillige fra Natur og Ungdom, vi bruker gjenbruksglass, vi serverer mat i nedbrytbar emballasje, og vi har forbud mot engangsplast, giveaways og engangsartikler så langt det lar seg gjøre. Vi donerer overskuddsmateriale, minimerer mengden matsvinn, og vi har tydelige retningslinjer for alle samarbeidspartnere til å ta i bruk mer bærekraftige metoder i tilknytning til aktivitet på festivalen. Vi leier så mye vi kan for å eie så lite som mulig, og vi gjenbruker alt som gjenbrukes kan – vi har tilogmed en plan for å sortere og gjenbruke skruer. Hvis vi ikke kan gjenbruke noe selv, forsøker vi å holde det så langt oppe i avfallshierarkiet som mulig for å få mest mulig ut av ressursene. Til sammen ser vi at tiltakene våre monner kraftig, vi har aldri hatt så lite avfall i Tøyenparken som i 2022!
Null restavfall i 2025
Som medlem i det europeiske festivalnettverket Green Deal Circular Festival har vi satt oss et stort og ambisiøst mål om å være 100% sirkulære i 2025, med null restavfall. Et av de viktigste tiltakene for å nå det er redusert forbruk, økt gjenbruk, og høyere materialgjenvinningsgrad.
I Norge kaster hver person i snitt 1,06 kilo avfall hver dag. Vårt mål er at vi som festival, når vi teller med rubbel og bit av avfall som blir produsert både i produksjonsområder, festivalområdet, riggperioder og selve festivaldagene, skal være under 0,3 kg per person per dag. I 2022 nådde vi nesten dette målet, med 0,39 kg per person per dag. Av dette var 0,17 kg restavfall. Det er ikke så mye, tenker du kanskje? Når vi er over 100 000 mennesker på festival utgjør det likevel over 14 tonn restavfall!. Det vil vi altså gjøre noe med.
Vår siste nemesis…
Uansett hvor hardt vi jobber, har vi fortsatt tre problemer vi ikke finner noen gode løsninger på, uten at det går for mye utover andre deler av arbeidsprosessen eller tilbudet. I åpenhetens navn bruker vi anledningen til å dele dem - for kanskje det setter i gang noen gode ideer?
Snus og sneip. Disse inneholder plast, og de havner i gresset i parken. Vi plukker og plukker, og det siste vi gjør er å gå manngard i parken for å få med alt, men det er et møysommelig arbeid. Det finnes søppelkasser, det finnes sneipkasser - bruk dem! I år kommer du til å kunne få en liten belønning for å kaste snusen din i søpla.
Strips. Vi bruker en del strips for å få satt opp diverse sikringer og dekor i parken, og vi vet at mange av dem dessverre havner på bakken, og at vi ikke finner igjen alle. Vi har utforsket en rekke alternativer, men ingen av de gode nok med tanke på det omfanget vi trenger. I år har vi endelig fått tak i signalrosa strips - det vil i det minste gjøre det enklere å se dem på bakken.
Kaffekopper! Enn så lenge finnes det ikke kaffekopper på markedet som ikke er trukket med PLA eller annen type plast på innsiden. Det betyr at de ikke kan gå i matavfall sammen med øvrige emballasje, og må plukkes ut (for hånd, ja) og kastes som restavfall. Du kan bidra ved å kaste kaffekoppen i restavfall i stedet for matavfall!
Spørsmål, innspill eller ideer? Ta kontakt med leder for bærekraft, Mia Frogner, [email protected]